home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Chip 1996 April
/
CHIP 1996 aprilis (CD06).zip
/
CHIP_CD06.ISO
/
hypertxt.arj
/
95H12
/
CEBIT95.CD
next >
Wrap
Text File
|
1996-02-08
|
33KB
|
518 lines
@VVilágok találkozása@N
Ki tudja, hányadik, vörösen parázsló lámpákkal
kivilágított kamiont hagyjuk már el, hány éjszakai
hózivataron vágtunk már keresztül? A kocsi reflektorfénye
ismét beleszúr a távolba, s felvillan a következô várost
jelzô kék tábla. Regensburg, Nürnberg, Kassel ... és végül
Hannover.
Kora reggel van, még kávéhoz sem lehet jutni az alvó
városban. Végre kinyit a pékség, a reggeli után besorolunk a
Messegeländéhez vezetô sorba, sôt a sajtóközpontba is
eljutunk. Már délre jár, mire végzünk a formaságokkal.
Holnap nyit a Cebit, a világ legnagyobb informatikai
szakkiállítása. Idôben érkeztünk.De rövid ideig maradunk.
Az, aki nem csupán egy-két témakör iránt érdeklôdik,
hanem az itt összesereglett informatikai világ egészérôl
kívánt képet kapni, gyakorlatilag megoldhatatlan kérdés
elôtt állt. Huszonöt, egyenként lakóháznyi alapterületû
csarnokot, hatezer-nyolcvannyolc kiállítót végigjárni, közel
száz elôadást meghallgatni egy hét alatt lehetetlen. (Jövôre
ráadásul -- a kiállítók kívánságára -- egy nappal rövidebb
lesz a vásár, viszont évenként nyitja meg kapuit a müncheni
Systems.) Nincs egyedül üdvözítô módszer arra, hogyan lehet
jól eligazodni ebben a rengetegben...
@VVesszôfutás@N
...pedig német alapossággal válogatták külön a szervezôk
a témaköröket. Az északi kaputól indulva a legnagyobb, az
1-es pavilonba lép az ember, ahol a legjelentôsebb
hardvergyártók gyûltek össze. A következô csarnokot a
szoftveróriások töltötték meg. Feltûnôen nagy területet
foglalt el a Symantec, szomszédságában a Borland, majd a
Novell hívogatta a látogatókat. Szabályos forgalmi dugót
okozott az Apple, ahol a kíváncsiak sorban állva várták,
hogy bejussanak az Apple-féle jövôképet bemutató
""sötétkamrába".
A 18-as pavilonban egy csokorba gyûltek a bank- és
biztonságtechnikai kiállítók: érme- és bankjegyszámlálókat,
vírus- és adatvédelmi termékeket hasonlíthatott össze
egymással a nézelôdô.
Öt pavilon ugyan kizárólag a távközlésé volt, ám az
elôzôeknél csekélyebb érdeklôdés jelezte: szenzációs
újdonság nem érkezett a Cebitre. Az Ericssonnál GSM
telefonba öltöztetett kisasszonyok reklámozták a legkisebb
készüléket, a GH337-est. A standon kiegészítôk, külsô
mikrofonok, PCMCIA kártyák, asztali készülékek voltak az
üveg mögött. Külön területet szentelt a svéd gyártó
alközpontjainak, titkárnôi készülékeinek. A csarnokot
átszelô folyosó túloldálán a Siemens nézett farkasszemet a
svédekkel. Szlogenjük (""Kompetencia a hálózati
rendszerekben") jelezte: itt sem találkozhatunk sosem látott
dolgokkal: ISDN vonalanalizátort, ATM berendezéseket, s
persze multimédia rendszereket állítottak ki. Közvetlen
szomszédságukban a Deteve drót nélküli telefonjai, rádiós
kisközpontjai, CB rádiói és 450 megahertzes készülékei
kínálták magukat. Az Alcatel szabályos kisvárost épített
fel, amelyben a legfôbb attrakció a változatos színekben
pompázó 450 megahertzes telefonok gyûjteménye volt. Az AT&T
területén videokonferencia fogadta a látogatót, és a
fogyasztói elektronika cégére alatt alközpontokat, drót
nélküli telefonokat, kisközpontokat és interaktív televíziót
lehetett látni. Hatalmas területet foglalt el, és a hazai
cégnek kijáró érdeklôdés övezte a Bosch Telecom kiállítását.
Mellette a Nokia legújabb, de már nálunk is használatos GSM
telefonjai bújtak meg egy sarokban.
Åtellenben, a 8-as pavilonban az irodatechnikáé volt a
terep. Ez magában foglalta az írásvetítôktôl a PC mellé
tehetô gégenyakú kamerán keresztül az Adobe dokumentumolvasó
és -feldolgozó szoftverein át az érintôképernyôs gépekig a
teljes spektrumot. Itt mutatkoztak be a Packard Bell új
multimédia készülékei, itt építette fel hatalmas standját a
Samsung is, az emeleten pedig -- az EDRS, azaz European Data
Recovery Service égisze alatt -- a Kürt Kft-t kereshette fel
az érdeklôdô. Ugyancsak a felsô szinten találkoztunk a
Chinon CD-meghajtóival, a stand mellett lyukkamerák
figyelték a nézelôdôt, aki pedig polarizációs szemüveget
vett magára, háromdimenziós képet szemlélhetett a
monitorokon. A Sony legújabb büszkesége egy apró GSM telefon
volt, amelyet itt jelentettek be, emellett azonban a
walkmantôl a videokamerán keresztül a személyi számítógépig
teljes termékskáláját felvonultatta a japán cég.
Külön csoportot képeztek a távol-keleti kis OEM-ek, s
bár a számukra lekötött terület körülbelül ugyanakkora volt,
mint az Egyesült Ållamok lilában úszó pavilonja, az itt
felvonultatott termékek alapján a látogatónak az a benyomása
alakulhatott ki, hogy a szingapúri, tajvani kis
klóngyártóknak nincs helyük e komoly kiállításon. Mit hoztak
ide a tajvaniak? Gépházakat, dugaljakat, processzorhûtô
ventilátorokat, kártyákat, alaplapokat, hangszórókat,
monitorokat. Példa erre a Chemon Enterprises: hangszórókkal,
gépházakkal, átalakítókkal, CD-tároló dobozokkal,
kábelekkel, egerekkel és mousepadekkel jelentkezett. Ezek
közül az egyiken pingvinek, a másikon koalák, a harmadikon
elefánt, a negyediken oroszlán, az ötödiken rögbimeccs, a
hatodikon bicikliverseny, egy sorozaton különféle
rajzfilmjelenetek, másokon vicces ábrák voltak láthatók, sôt
olyan is akadt, amelyen meztelen nô napozik.
""Egy cég, egy vitrin" alapon volt itt kártya, offline
UPS, ISO 9001 minôsítésnek megfelelô monitor három év
garanciával, mágneskártya-olvasóval egybeépített
billentyûzet, kézi scanner -- éppen szemben az Egyesült
Ållamok és Kanada standjaival, ahol hasonló termékeket
(például alaplapokat, RAID rendszereket, adatkazettákat
stb.) állítottak ki.
@VCD-k és noteszek@N
Egy szó mint száz: nem szolgált rendkívüli meglepetéssel
az idei Cebit, noha számos -- köztük egy sor német -- cég
idôzítette termékbejelentését ezekre a napokra. Az azonban
elmondható, hogy a kiállítás a CD jegyében telt.
Természetesen ma már kompakt lemezen hozzák forgalomba a
szoftvereket. Emellett nemcsak minden, magára valamit is adó
magazin jelenik meg CD-s melléklettel, hanem egyes
sajtótájékoztatók szövegét is CD-n kapta kézhez a
hallgatóság.
S ha már a trendeknél tartunk, nem mehetünk el szó
nélkül a hordozható gépek mellett. Ållítólag a világ
leggyorsabb noteszgépével mutatkozott be a Cebiten a Texas
Instruments. A Windows 95-re optimalizált Travelmate
5000-ben a PCI sín elônyeit a 75 megahertzes Pentium
gyorsaságával párosították. Hasonló tulajdonságokkal
rendelkezik a First International 75 és 90 megahertzes
Pentiumra alapozott Leo Designote 5500 típusú modellje és
ugyancsak pentiumos notebookot állított ki egy brit
vállalat, a Tadpole: P1000-es gépe a 100 megahertzes P54C-re
épül, s az év végéig piacra kerül a 120 megahertzes
változat. (Az 1984-ben alapított cég egyébként Sun Sparc és
PowerPC processzoros noteszeket is gyárt.)
Szakértôk a piac telítôdésérôl beszélnek: míg az évtized
elején évente 30 százalékkal nôtt a forgalom, idén már csak
9 százalék körüli növekedést várnak Nyugat-Európában. Igaz,
így is 2,3 millió noteszgép eladására lehet számítani a
kontinens nyugati felében, miközben asztali PC-bôl várhatóan
10,8 millió darab fog elkelni, mégpedig nem sokkal kevesebb
pénzért, mint amennyiért hordozható gépet lehetne venni. Míg
három évvel ezelôtt egy táskaméretû masináért 800 dollárral
többet kértek, mint egy asztali PC-ért, ma már csak 200
dollárral kerül többe a noteszgép. A vevô azonban nincs
könnyû helyzetben: eldöntheti, érdemes-e 500 dollár felárért
TFT megjelenítôs modellt venni DSTN helyett, megér-e némi
pénzt a beépített sztereó hangszóró stb.
Egy biztos: a szubnoteszek (például az Olivetti
Quaderno) közel sem arattak akkora sikert, mint amekkorát
jósoltak nekik: az európai piac alig 18 százalékát sikerült
megszerezniük. A gyártók sorra visszatáncoltak: az AST, a HP
teljes méretû billentyûzettel, 8,5 hüvelykes monitorral
szerelt gépeket dobott piacra, amelyeket inkább ""kisebb
noteszgépnek", nem pedig subnotebooknak hívnak. Megújította
kínálatát a Dell (Latitude sorozat), a Digital (Hinote
Ultra), a Toshiba (Pentium processzoros Z4900CT) is, az IBM
Thinkpadek újabb -- Japánban tervezett -- generációja egész
sor szoftverrel feltöltve, CD-meghajtóval, színes Black
Matrix megjelenítôvel kerül ki a skóciai gyárból, míg az
Olivetti inkább a gépet magát öltözteti színes köntösbe és
Net3 drót nélküli PCMCIA LAN-kártyát kínál készülékeihez.
Mivel mind a processzorok növekvô teljesítménye, az
akkumulátorok táguló energiatartománya, mind pedig a színes
megjelenítôk csökkenô ára lehetôvé teszi, hogy a gyártók
további lehetôségek felé kacsintgassanak, elôtérbe került a
hordozható gépekbe épített multimédia. Kétféle megközelítés
alakult ki: az egyik szerint a CD-ROM-meghajtót és sztereó
hangszórót tartalmazó egységet a noteszgép házába kell
beszorítani, a másik szerint jobb a dokkolóállomásba
rejteni. Az elôbbire példa az IBM és a Panasonic megoldása,
míg a Toshiba azt állítja, hogy más dolog a multimédia, és
megint más a rengeteg adatot hordozó, egyszerû CD-ROM.
Aki viszont az Intel P6 processzorról akart valamit
megtudni, az jobban tette, ha a Cyrx standjára látogatott
el. Amíg ugyanis az Intel zárkózottan hallgatott a következô
generációról, a Cyrix M1-nek az Intel várható lapkájával
sokban megegyezô mintapéldányai a múlt hónapban mutatkoztak
be.
Ami az operációs rendszereket illeti, mindenki készen
akar állni a Windows 95 fogadására. PC- és szoftvergyártók
(de hiszen ez természetes) éppen annyira, mint a perifériák
elôállítói. A távol-keleti Chuntex Electronic például olyan
monitorokat mutatott be a Cebiten, amelyek PC-hez,
Macintoshhoz és Sparc munkaállomáshoz egyaránt
csatlakoztathatók, s amelyeken egy soros csatolót
fenntartanak a Windows 95 csatlakoztatásához.
@VPowerPC park@N
Külön kis parkot építettek a 14-es pavilonban a
PowerPC-s alkalmazásoknak, amelyek között volt Mac OS, OS/2
és Windows NT fölött dolgozó is. Az ugyanitt, egy hatalmas
videofal elôtt tartott sajtótájékoztatón igazán fejbeverô
bejelentés nem hangzott el, a kérdések viszont szkeptikusak
voltak. Két felfogás csapot tössze, az egyiket az újságírók,
a másikat az IBM, a Motorola és az Apple vezetôi
képviselték. Az egyik nézet szerint elég nagy a piac, hogy
azon többen elférjenek, a másik szerint mindig csak egy
gyôztes van, a legnagyobb -- vagyis ebben az esetben az
Intel. A piacot, a vásárlókat mindenesetre nem a nézetek
befolyásolják, hanem a teljesítmény, s az láthatólag megvan.
ìgéretek is elhangzottak, például a hordozható masinákba
szánt PowerPC 603 teljesítményének a megduplázásáról, a
604-es mindent túlszárnyaló teljesítményérôl, a 602-es
processzor sikerérôl az egyszerû asztali gépek
kategóriájában.
Egy kérdésre adott válasz alapján sejthetô, hogy -- a
Motorola és az Apple után -- még az idén nyáron az IBM is
kirukkol a PowerPC-s személyi számítógépével. Ugyancsak a
nyárra várható a 603-as és a 604-es processzort tartalmazó
Macintoshok piacra kerülése. A Power Computing bemutatta, és
májusra ígéri a 601-es processzoros Macintosh hasonmásokat,
amelyek ára az ígéretek szerint jóval alacsonyabb lesz az
eredeti Apple modellekénél.
Amellett, hogy az IBM hatalmas OS/2 Warp bemutatót
szervezett rengeteg alkalmazással és a -- Budapesten a Blaha
Lujza téren üzemelôhöz hasonló -- szimulátorral, a PowerPC
parkban is voltak OS/2 programok. Az amerikai Stardock
Systems mindenesgyûjteményeket mutatott, amelyek közül már
piacon van az OS/2 Essentials, és várni kell a mindenesekre,
valamint az Open Document nyitott dokumentumkezelô hálózati
programra. Emellett többrendbeli játékot is felvonultattak.
A sok operációs rendszerrel is dolgozni tudó PowerPC
mikroprocesszoros gépekben az operációs rendszer váltását
megkönnyítô eszközt kínált a Softex, neve PowerPC Boot
Firmware. Code Warriornak nevezik a Metroworks C++
fordítócsomagját, amelybôl egy év alatt 12 ezer példány kelt
el.
@VAusztrália, a partner@N
Idén Ausztrália volt a Cebit partnerországa. A több mint
7,6 millió km² területû szigetországban az óriási távolságok
és a csekély népsûrûség (2 fô/km²) miatt az elmúlt években
erôteljes fejlôdésnek indult az informatikai és távközlési
ipar. Hannoverben több mint százharminc ausztrál cég
képviseltette magát. Nem akármekkora piacról van szó: az egy
fôre jutó számítógépek tekintetében csak az Egyesült Ållamok
elôzi meg, informatikai piacként pedig a régióban Japán után
a második, közel kilencszer akkora forgalmat mutat, mint
Szingapúr és Tajvan. Az ausztrál gazdaság e gyorsan növekvô
ágazata 1993-ban 8,5 milliárd dollár forgalmat ért el, s az
elôrejelzések szerint 1998-ra 13,5 milliárd dollárra
emelkedik. Termékeinek 60 százalékát az ázsiai országokban
értékesíti. Kutatás-fejlesztési kiadásai 1988 és 1993 között
45,6 millió dollárról 228 millióra emelkedtek.
Ausztrália volt az elsô ország a világon, amely belföldi
távközlés céljára mûholdas rendszert vett igénybe, ma pedig
a világ legnagyobb Intelsat-felhasználója. Egyike volt az
elsô országoknak, ahol ISDN szolgáltatást helyeztek üzembe,
és minden tizennyolc ausztrálból egy mobil telefonnal
rendelkezik.
Ausztrál fejlesztésû repülôgépes helyfoglalási szoftvert
használ több európai légitársaság (köztük a Lufthansa), de a
Scandinavia jegykezelô rendszerében, a francia vasúthálózat
vezérlésében és a zürichi tôzsdén ugyancsak ausztrál
szoftver mûködik. A Cebiten többek közt adatbiztonsági,
térinformatikai, nemzetvédelmi, pénz- és adóügyi,
kormányzati alkalmazásokat és 4GL-tmutattak be.
@VEurópa, a hazai pálya@N
Mi tette lehetôvé, hogy a Cebit mellett évente
megrendezzék a müncheni Systemset is, hogyan válhatott a
hannoveri kiállítás a Las Vegas-i Comdexnél nagyobbá és
miért kellett a párizsi Sicobnak végleg becsuknia a kapuit?
Kontinensünk informatikai és távközlési piaca tavaly mintegy
280 milliárd ECU forgalmat ért el, a növekedés az elôzô
évhez képest megduplázódott -- 4,4 százalék volt --, és
ezzel olyan növekedési szintet ért el, amilyet utoljára
1991-ben regisztráltak. Az európai valuták értékcsökkenése
következtében a térség részesedése a világ informatikai
iparából a tavalyelôtti 32 százalékról tavaly mégis 31-re
csökkent.
Ezen belül Németországban 3,7 százalék volt az
informatikai, 4,4 a távközlési ágazat gyarapodása, 1995-re
5,6, illetve 4,5 százalékos növekedést jósolnak.
Franciaországban -- amelyet az ágazat egyik leggyengébb
piacának neveznek -- 2,9, illetve 8,7 százalékot mértek, az
elôrejelzés 4,5 és 8,2 százalékról szól. Lassul a bôvülés
Nagy-Britanniában is, ahol az informatikai piac a tavalyi
7,7-rôl idén várhatóan 5,4 százalékos gyarapodásra fékez le,
a távközlésben viszont 3,8-rôl 5,3 százalékra gyorsul az
éves növekedés. Olaszországban az 1993-as visszaesés után
tavaly 1,4 százalékos emelkedést figyeltek meg, a távközlési
piac fejlôdése -- elsôsorban a mobil és az ISDN
szolgáltatásoknak köszönhetôen -- a tavalyi 6,6-ról idén
várhatóan 8,8 százalékra kapcsol. Spanyolországban a tavalyi
-1,2 százalékos visszaesés után idén ismét 3,6 százalékos
növekedést várnak, a távközlés területén 5,4-rôl 8,6
százalékra emelkedik a piacbôvülés üteme.
Mindent összevetve Európa még mindig az Egyesült Ållamok
legfontosabb partnere, a kereslet azonban a közép-keleti
irányba tolódik el. A közeljövôben térségünkben várható a
legnagyobb igény multimédia szolgáltatások iránt.
Bármilyen számottevô legyen a földrajzi eltolódás, ennél
jelentôsebb változás mutatkozik a felhasználói csoportokban.
1993-ban közel 40 millió PC-t adtak el világszerte, ám
ezeknek mindössze 22 százaléka került az otthoni
végfelhasználókhoz. Az ezredforduló tájékán -- állítja a
Dataquest -- évente 80 millió új személyi számítógép kerül
majd forgalomba, és ezek 51 százalékát otthon fogják munkába
állítani. (Ezegyszersmind az árak jelentôs csökkenésével jár
együtt: míg ma egy átlagos PC 1330 dollárba kerül, öt év
múlva az árak jócskán ezer dollár alá esnek.) Jelentôs
eltéréseket mutat a Dataquest (Compaq) és az IDC (Olivetti)
elôrejelzése: az elôbbi szerint 1995-ben 2,9, 2000-ben 10
millió PC-t fognak eladni Európában, az utóbbi szerint idén
4,3 millió személyi számítógép kerül a 170 millió európai
háztartásba, 22 százalékkal több, mint tavaly.
Kik és miért vásárolják ezeket az otthoni PC-ket? A
vevôk -- akiknek csak 30 százaléka tartozik az otthon
dolgozók, kisvállalkozók körébe, 50 százalék viszont
egyszerûen családi felhasználó -- az esetek 80 százalékában
a kikapcsolódás, a játékprogramok kedvéért kapcsolják be a
PC-t. Számukra az olcsóbb, színes monitorral, CD-meghajtóval
és sztereó hangszóróval egybeépített PC az ideális. A
Cebiten ilyen modellt mutatott be a Compaq, a Packard-Bell,
nem egy távol-keleti cég (például a Mitac) és hasonló
elképzelései vannak az Olivettinek -- ôk, akárcsak az ICL, a
PC és a televíziókészülék egyesítésében látják a jövôt. A
brit cég nem kisebb célt tûzött maga elé, mint azt, hogy
ezen a területen az elsô legyen Európában. A Cebiten
bemutatott két típus közül az egyik, a PCTV 66 megahertzes
486DX2 processzort, tv tunert, Soundblaster kártyát, 350
megabájtos merevlemezt, beépített hangszórókat tartalmaz,
vagyis választhatunk a televíziómûsorok, a videotext, a
CD-ROM-ok és a többi számítógépes alkalmazás között, ezzel
szemben az Indiana család tagjai inkább hagyományos, i486-ra
vagy Pentiumra épülô, sztereó rádióvevôt tartalmazó
multimédia gépek.
@VSiemens-Nixdorf a Cebiten@N
Kis füzet fekszik elôttem az asztalon, egyharmad A/4lap
nagyságú, és 42 oldalon át sorolja azokat a helyeket,
amelyeken ilyen-olyan formában találkozni lehetett
Hannoverben a Siemens-Nixdorffal. Ez természetesen az
együttmûködô partnerek számának nagyságát mutatja, de
magának a Siemensnek a hangsúlyos jelenléte érezhetô volt a
Relian RM 1000 számítógépet bejelentô sajtótájékoztató
környezetén. Az 1-es számot viselô kiállítási csarnok
tetején kis pavilonok állnak -- van belôlük vagy kétezer --
ezek egyikében jelentették be az egyik újdonságukat. A
sajtótájékoztatóra az 1103-as ajtón lehetett bemenni, de ez
elôtt, és ez után még több tucat szobát bérelt a Siemens a
kiállítás ideje alatt, csak a bensôségesebb tárgyalások
céljaira.
A Reliant RM 1000-et a Pyramid Technologyval -- szintén
Siemens-Nixdorf érdekeltség -- együtt jelentették be. A
hatalmas teljesítményû sorozat legkisebb darabja áprilistól
kapható, négy processzorral és 16 gigabájt háttértárral,
200000 (kettôszázezer) dollárért. ùjdonságnak azért
tekinthetô, mert ez az elsô, üzleti alkalmazásra szánt
masszív párhuzamos processzoros modell a piacon. A mátrix
elrendezésben 64 bites adatsínekkel összekötött
számolóegységek mindegyikének saját be- és kimeneti,
valamint memóriakapcsolata van. A csomópontban lehet egy
processzor, de lehet egy processzoregyüttes is. A Siemens és
a Pyramid szerint a mátrixban akár több száz processzor is
dolgozhat egyszerre, ami akár terabájtnyi adat folyamatos
feldolgozását, kezelését is lehetôvé teszi, gyakorlatilag
megállás nélkül. A számolóegységek között az adatátviteli
sebesség 200 megabájt másodpercenként, és a jövôben akár 20
kilométer távolságra is lehetnek egymástól, vagyis a
technológia valójában az osztott számítógép megvalósítására
alkalmas. Az így mûködô számítógép megbízhatóságát az
egymástól jó messze dolgozó számolóegységek tovább növelik,
maga a rendszer természeti katasztrófa idején is mûködôképes
marad. A processzormátrixban tartományok alakíthatók ki,
más-más feladattal, például alkalmazások futhatnak az
egyikben, míg a másik az adattárakat kezeli.
Számolóegységként beilleszhetôk a rendszerbe a korábbi
szimmetrikus párhuzamos gépek, a Pyramid Technology Nile és
a Siemens-Nixdorf RM sorozatának korábbi modelljei.
Az RM 1000 Unix operációs rendszer felügyelete alatt
dolgozik. Az SAP, amelynek nagy teljesítményû ügyviteli
rendszerével, az R/3-mal szakértôk szerint csak az Oracle
alkalmazásai veszik föl a versenyt, már megvizsgálta az új
megoldást, és szakemberei nagy teljesítménynövekedés
tapasztaltak. Most dolgoznak azon, hogy a programokat
átalakítsák a párhuzamosság minél jobb kihasználása
érdekében.
Ugyancsak a Siemensnél találkoztunk a válaszológéppel.
Néhány éve még humanoidokról, emberszabású robotokról
szóltak a sci-fik, most mintha a virtuális robot kerülne
elôtérbe. A Siemens-Nixdorf egyik standján egy nagy
képernyôn furcsán grimaszoló, sárga sapkás fej fogadott, azt
állítván magáról, hogy angolul vagy németül minden kérdésre
képes válaszolni. Meg is kérdeztem, mennyi RAM van a
hasában, mire lejátszott egy pár perces filmet arról, hogyan
készítették. Két számítógép tartotta benne a lelket, egy
Silicon Grapics és egy AT, az elôbbiben 64 megabájt RAM-mal.
Mind a folyamatos mimika, mind az, hogy minden gyakorlás
nélkül megérti azt, aki szól hozzá, komoly programozói
teljesítményt igényelhetett.
Beszédfelismeréssel máshol is találkozhattak a
látogatók. Például az Advanced Recognition Technologies
standján, ahol a gép -- anélkül, hogy én tanítottam volna --
megértette, amikor szervusszal köszöntöttem. Ezt a
Smartspeak nevû modult kész termékként nem, csak OEM-eken
keresztül árulják olyan alkalmazások fejlesztôinek,
amelyekben jól hasznosítható a beszédfelismerés. A rendszer
8 bites mikrokontrollerrel (Intel 8051, 8088) is dolgozik, s
mindössze 20 kilobájtot foglal el a memóriából. A gyártó
szerint néhány ismétlés után már jó hibaszázalékkal ismeri
föl a szavakat. Egy ilyen program természetesen csak ott
használható jól, ahol nem regényeket mondanak tollba a
gépnek, hiszen csak megállapodott, néhány százas, ezres
szókinccsel lehet hatékonyan használni. Ezzel a képességgel
még akár üzleti levelek diktálás utáni elôálítására is
alkalmas lehet. Érdemesnek látszik összeházasítani például
szótárprogrammal.
@KKelenhegyi Péter, Vargha Márton@N
@VFelismert karakterek@N
A magyarként bejegyzett hét kiállító egyikénél, a
Recognita Rt standján még a március 10-én tartott
sajtótájékoztató elôtt érdeklôdtünk németországi
eredményeikrôl. @KFábián László@N marketingmenedzser szerint
tavaly körülbelül 1 millió márka értékben adtak el Recognita
termékeket Németországban, s így -- a Computer 2000 által
elért mintegy 1,5 millió márkányi szoftvereladással együtt
-- részesedésük a német piacból körülbelül 30 százalékot
tesz ki. Pontos adatokat azonban (például a HP scannerekkel
az Egyesült Ållamokból érkezett bundle csomagok miatt) nem
tudtak mondani. Cebit újdonság volt a kézzel írt számok és a
vonalkódok felismerésére is képes formanyomtatvány-felismerô
program, a Recognita Form 2.0.
Alig húsz méterrel arrébb, ugyanebben a pavilonban állt
a Caere Corporation standja. Amerikában és Nyugat-Európában
úgymond a Recognita az a konkurens, amellyel a Caerenek
számolnia kell, Kelet-Európában viszont az amerikai cég,
amely eddig nem sok gondot fordított az ""egzotikus"
karakterekre, egyelôre nem rúg labdába az Omnipage-dzsel.
@KEdda Tusinac,@N a Caere németországi marketingigazgatója úgy
vélte: Németországban, ezenbelül is a Macintoshon futó OCR
szoftverek piacán 5-80 százalékot mondhatnak magukénak, a
windowsos programoknál 55-60 százalék az övék. Európai
átlagnak Tusinac asszony szintén hasonló adatot tartott
reálisnak, s noha annyit elárult, hogy bevételük 33
százaléka származott Európából, a számszerû eredményekrôl
nem volt hajlandó nyilatkozni.
@VUjjazonosító@N
Egyszerûbben dolgozik az ausztráliai Fujitsu által
bemutatott ujjazonosító, mint az ujjnyomat-azonosítók
általában. A beléptetôrendszerekhez ajánlott Fingerscan
módszerei a digitális holográfiára, a bôrellenállás
változásaira és az élô kéz más tulajdonságaira épülnek. Az
egy ujjról felvett alapadatok tárolhatók egy központi
helyen, de akár mágneskártyára is ráírhatók. A lényege, hogy
gyorsan, nagyon kis tévedéssel tudja ellenôrizni, vajon a
megmutatott ujj valóban az-e, aminek mondja magát. A
személyiségi jogok védelme érdekében annyi adatot nem is
vesznek föl, amennyi ahhoz kell, hogy az ismeretlen
ujjlenyomat gazdáját meg lehessen találni egy adatbázisban.
@VIqsoft a Cebiten@N
Hatalmas tömeg, keskeny átjárók között egy-egy
számítógép, elôtte az érdeklôdôk és a rajta futó alkalmazást
bemutató szakember -- ez a kép fogadta a látogatót az Oracle
standon. Az egyik ilyen csoportosulás az Iqsoft három
alkalmazását, a Doktárat, a -- Magyarországon például a
Postán is használt -- automatikus csekkfeldolgozónak a
nyitásra elkészült, OS/2 Warp fölött dolgozó változatát,
valamint az IQBA nevû adatkezelô rendszert bemutató @KKiss
@KViktória@N és @KLanger László@N körül volt. Beszámolójukból
kiderült, hogy Oracle partnerként kaptak lehetôséget a
bemutatkozásra, ami a jelek szerint jól sikerült.
Egy másik gépnél az SAP R/3 Oracle változatát lehetett
megtekinteni, ami azért érdekes, mert a -- korábban
elsôsorban Informix adatbázis-kezelôvel szállított --
ügyviteli rendszer egyik legnagyobb, ha nem az egyetlen
versenytársának az Oracle alkalamzásokat tartják a
szakértôk.
@VFaxináció@N
Nálunk is ismertek voltak az elsôk között megjelent
Intel Satisfaxtion faxkártyák. Az Intel azóta eladta ezt az
üzletágat a kanadai Pure Data cégnek. Ezután tehát a saját
Faxination sorozata mellett ezeket az Intel által korábban
bevezetett termékeket is szállítják, és -- mint a standon
megtudtam -- ugyanazokkal a nagykereskedôkkel kívánnak
együttdolgozni, akik eddig forgalmazták a Satisfaxtiont. @KTim
@KP.Gouldson@N azt is megemlítette, hogy a Matáv szakértôi nem
sokkal elôttem jártak ott, és -- látva a német engedélyt a
termékek dobozán -- megnyugtatták ôt, hogy nem lesz gond a
magyarországi engedélyezéssel. A kínálatba azonban nem
került bele valamennyi Intel faxkártya, csak három, a
Satisfaxtion 400, 400e és 200, a többi eltûnik a piacról. A
Netsatisfaxtion hálózati faxserver viszont továbbra is az
Intel terméke marad.
Saját Faxination sorozatában a Pure Data jellemzôen nagy
szervezeteknek kínál faxkártyákat. A Duo két telefonvonalat
kezel, a Quattro pedig négyet, de ezek sorozatban is képesek
együtt dolgozni, egy számítógépbôl akár harminckét vonallal
is elboldogulnak. A Localfax programmal a hagyományos
távmásoló szintén integrálható a rendszerbe.
Egyéb adatátviteli termékei is vannak a Pure Datának,
például az elsôk között piacra került PCI adatsínes
Token-Ring csatoló, amely a dugd be és mûködik elven
automatikusan konfigurálja magát a számítógépben, és
szállítja az információt az SNMP-alapú hálózat felügyelô
programnak. Termékeik minôségét mutatja, hogy január óta
rendelkeznek azISO 9002 tanusítvánnyal.